Віталій Кабашнюк  
к. мед. н., доцент,
м. Хмельницький

 Методи активного навчання при викладанні медичних дисциплін майбутнім практичним психологам

Відомо, що методи активного навчання виступають як умова єдності навчання та виховання, засіб комплексного підходу до предметної системи навчання. Головна відмінність методів активного навчання – спосіб отримання, переробки та реалізації навчальних відомостей. Методи активного навчання забезпечують практичну діяльність, тобто ІІІ рівень навчання. У такій діяльності викладача центральне місце займає не окремий студент як індивід, а група взаємодіючих студентів, які обговорюючи питання, сперечаються, погоджуються між собою, стимулюють і активізують один одного. Інтелектуальна активність в такому випадку створюється духом змагання та суперництвом. Наразі перед викладачами поставлене завдання підсилення індивідуального підходу, розвиток творчих здібностей майбутніх психологів. 
До практичної і розумової діяльності студентів під час вивчення  дисциплін медичного напрямку забезпечують проблемно-пошукові методи. Проблемним є завдання, яке не має  стандартного вирішення, а вимагає самостійного пошуку розв’язання. Проблемна ситуація – це документована модель пацієнта у вигляді задачі, яка вимагає правильного розв’язання: а) самостійних раціональних операцій мислення з представленими умовами задачі, б) самостійного висновку про достатність або недостатність вказаних умов для розв’язання задачі, в) професійного вміння швидко та правильно здобувати вихідні дані, яких бракує для  розв’язання задачі, г) професійного вміння раціонально й правильно тлумачити здобуту інформацію, д) професійного вміння швидко та правильно визначати проблеми пацієнта, формулювати діагнози, складати план  першої допомоги, є) самостійного розв’язання задачі у вигляді кваліфікованого професійного висновку. 
   Тому ми розробили і впровадили у лабораторні заняття з курсів: «Основи медичних знань»,  «Валеологія та вікова фізіологія» такі проблемні ситуації:
 1- задачі з невизначеністю умов, тобто задачі, що потребують пошуку додаткової інформації; 2 - задачі з надмірними відомостями в умові; 3 - задачі, які припускають лише ймовірні вирішення; 4 - задачі з імовірним прогнозуванням і значним скороченням часу розв’язання задачі; 5 - задачі на виявлення помилки у попередньому розв’язанні.
   Для правильного розв’язання проблеми, крім знань і здібностей необхідно вміти аналізувати причинно-наслідкові зв’язки. Розв’язання задач інколи здається простим, але потрібно опрацювати великий обсяг інформації, зробити попередні висновки, щоб дійти до остаточного висновку про причину подібного становища. 
Висновки:
 1. Розвиток і застосування методів активного навчання при вивченні дисциплін медичного спрямування дозволяє забезпечити практичне оволодівання студентами інформації ІІІ рівня навчання;
2. Методи активного навчання можуть бути застосовані для формування елементарних розумових та фізичних операцій та для проблемного навчання підготовки фахівців. 
3. Застосування проблемно-пошукових методів навчання сприяє розвитку творчого мислення, необхідного у майбутніх практичних психологів.